![](img/space.gif) |
Dynamics of maladaptive and adaptive schizotypy in the general population: cognitive correlates obtained by experience sampling
|
Help
Print
|
Here you can view and search the projects funded by NKFI since 2004
Back »![](img/space.gif)
![](img/space.gif)
|
![](img/print_ver.gif) |
Details of project |
|
|
Identifier |
![](img/space.gif) 128599 |
Type |
K |
Principal investigator |
Kéri, Szabolcs Gyula |
Title in Hungarian |
A maladaptív és az adaptív szkizotípia dinamikái az általános populációban: élmény-mintavételezéssel gyűjtött kognitív korrelátumok |
Title in English |
Dynamics of maladaptive and adaptive schizotypy in the general population: cognitive correlates obtained by experience sampling |
Keywords in Hungarian |
szkizotípia; reziliencia; élmény-mintavételezés |
Keywords in English |
schizotypy; resilience; experience sampling |
Discipline |
Psychology (Council of Humanities and Social Sciences) | 100 % | Ortelius classification: Differential psychology |
|
Panel |
Psychology and Education |
Department or equivalent |
Department of Cognitive Science (Budapest University of Technology and Economics) |
Participants |
Polner, Bertalan Kristóf
|
Starting date |
2018-09-01 |
Closing date |
2022-08-31 |
Funding (in million HUF) |
22.395 |
FTE (full time equivalent) |
5.60 |
state |
closed project |
Summary in Hungarian A kutatás összefoglalója, célkitűzései szakemberek számára Itt írja le a kutatás fő célkitűzéseit a témában jártas szakember számára. A szkizotípia olyan személyiségjegyek halmaza, amelyek enyhébb formában emlékeztetnek a pszichotikus zavarok tüneteire. Az adaptív szkizotípiát ugyanakkor magas pozitív, közepes-alacsony negatív és dezorganizált jegyek jellemezik, olyan adaptív vonásokkal együtt, mint az intakt kognitív funkciók, a pozitív spiritualitás és a kreativitás. Az adaptív szkizotípia értelmezhető kiemelkedően magas fokú nyitottságként is. Kutatási programunk az adaptív szkizotípia mélyebb megértését tűzte ki célul, összehasonlítva azt a maladaptív szkizotípiával. További célunk olyan élvonalbeli okostelefon-alapú alkalmazások kifejlesztése, amelyek alkalmasak a szubjektív élmények, a kognitív funkciók és egyes biomarkerek folyamatos regisztrációjára is. Mindezeket össze kívánjuk vetni a szokatlan tapasztalások (pozitív és negatív pszichózis-szerű élmények) dinamikájával. E kiterjedt adathalmazt hálózati modellekkel elemezzük. Az okostelefonon alapuló kognitív kontroll feladatok fejlesztése és pszichometriai kiértékelése hasznos lehet jövőbeni ökológiai érvényességi vizsgálatokban, lehetővé téve nagyobb minták hatékony tesztelését, minimális laborfelhasználással. A projektben résztvevő PhD hallgatóknak lehetőségük lesz kutatási készségeik fejlesztésére (tanulmánytervezés és szervezés, adatelemzés, eredmények publikálása). A mesterhallgatók nagyobb eséllyel kapcsolódnak be az egyetemi doktori képzésbe, tapasztalatot szerezve úttörő jellegű adatgyűjtési és elemzési módszerek kifejlesztésében.
Mi a kutatás alapkérdése? Ebben a részben írja le röviden, hogy mi a kutatás segítségével megválaszolni kívánt probléma, mi a kutatás kiinduló hipotézise, milyen kérdéseket válaszolnak meg a kísérletek. A pszichózis-spektrum egyszerű folytonos modellje a legújabb kutatások tükrében nehezen igazolható: valószínű, hogy számos kevésbé ismert tényező létezik, amelyek a pszichózisszerű tapasztalatok enyhébb formáit, valamint a stabil és adaptív szkizotípiát megkülönböztetik. Ez a megközelítés olyan protektív tényezőket tárhat fel, amelyek a pszichotikus rendellenességek kialakulásával szembeni ellenállóképességet jelzik. Jelenleg keveset tudunk az adaptív szkizotípia fejlődési, kognitív és biológiai korrelátumairól egészséges személyek körében. Feltételezzük, hogy látens profilelemzéssel az általános populáció körülbelül 15-15% -a tartozik az adaptív és a maladaptív szkizotípia kategóriájába. Becsléseink szerint a minta maradék részénél alacsony szintű szkizotípiás jegyek mutathatók ki. Hipotézisünk szerint a kognitív és stressz-szabályozási eltérés kizárólag a maladaptív szkizotípiás csoportban lesz megfigyelhető. Hasonlóképpen, a fejlődési eltérések szintén a maladaptív csoportban lesznek gyakoribbak. A való életben történő ismételt tesztelést okostelefon-alapú alkalmazással kívánjuk megoldani, amely magában foglalja a szubjektív affektív tartalmakat, a szokatlan (pszichózis-szerű) tapasztalásokat, a kognitív kontroll feladatot és a stresszhormon-mérést is. Predikcióink szerint a negatív affektivitás, a gyengébb kognitív kontroll és a stresszreaktivitás összefügg a disztresszt okozó szokatlan tapasztalatok megjelenésével. Vizsgálataink tehát hidat képeznek a normál személyiségpszichológia területe (adaptív szkizotípia és az élmények, tapasztalatok iránti nyitottság) és a pszichózis-szerű, rugalmatlan, disztresszt okozó jelenségek megértése között.
Mi a kutatás jelentősége? Röviden írja le, milyen új perspektívát nyitnak az alapkutatásban az elért eredmények, milyen társadalmi hasznosíthatóságnak teremtik meg a tudományos alapját. Mutassa be, hogy a megpályázott kutatási területen lévő hazai és a nemzetközi versenytársaihoz képest melyek az egyediségei és erősségei a pályázatának! Tudományos jelentőség: Az ismételt mérések miatt a tanulmány értékes információkat szolgáltat a kognitív kontroll okostelefonon alapuló tesztelésének gyakorlati alkalmazhatóságáról és megismételhetőségéról. Amennyiben jelentős eltéréseket találunk az adaptív és a rosszul alkalmazkodó szkizotípiás alcsoportok között, akkor megkérdőjelezhető az egyszerűsített kontinuummodell, elősegítve a dimenzióelméletek fejlődését. Hosszmetszeti tanulmányunk gazdagítja a gyorsan fejlődő hálózati megközelítést a személyiségpszichológiában és a pszichopatológiában. A dinamikus hálózati modell magában foglalja nemcsak a szubjektív, önbecslésen alapuló adatokat, hanem a kognitív kontroll és a kortizolszint objektív mérését is. Az egészséges személyek bevonása a stresszregulációs irodalom számos ellentmondását és limitációját orvosolhatja. Ily módon ki tudjuk küszöbölni a betegség aspecifikus torzító hatásait (pl. gyógyszerek, a betegségből fakadó pszichoszociális és szomatikus stressz), valamint lehetőség nyílik a pszichózisszerű élmények szélesebb skálájának mintavételezésére. Társadalmi hatás: Az okostelefon-alapú mérések (szubjektív tapasztalatok, kogníció és kortizolmérés) hasznosak lehetnek későbbi vizsgálatokban mind egészséges, mind klinikai mintákban. Ezek a módszertani fejlesztések új szűrő és intervenciós eszközök használatát is inspirálhatják az egészségpszichológia területén. Elméleti szempontból az adaptív szkizotípia jobb megértése révén betekintést nyerhetünk a kreativitás, az eredetiség, a pozitív spiritualitás és az öntranszcendencia alapvető mechanizmusaiba, evolúciós gyökereibe és populációszintű fenomenológiájába. Egyediség: Ez az első vizsgálat, amely okostelefon-alapú kognitív kontroll tesztet és kortizolmérést végez laboratóriumon kívüli, valós környezetben, a szkizotípia személyiségpszichológiájában egyedi metodikai megoldásként. Hasonlóképpen, eddig nem használtak komplex, valós társas térben történő mintavételezést és hálózati modellezést arra, hogy megvizsgálják a szokatlan élmények, az érzelmi reakciók, a kognitív kontroll és a stresszválasz bonyolult dinamikáját különböző szkizotípiás vonásokat mutató egészséges személyek csoportjaiban.
A kutatás összefoglalója, célkitűzései laikusok számára Ebben a fejezetben írja le a kutatás fő célkitűzéseit alapműveltséggel rendelkező laikusok számára. Ez az összefoglaló a döntéshozók, a média, illetve az érdeklődők tájékoztatása szempontjából különösen fontos az NKFI Hivatal számára. Minden szokatlan, nem hétköznapi tapasztalat a téboly jele? Mit mondhatunk azon embertársainkról, akik a közösség értékes tagjai, de gondolkodásuk, beszédük és viselkedésük mégis furcsának tűnik? Jelen kutatási projekt az úgynevezett adaptív szkizotípiára összpontosít. A szkizotípiával élő emberek szokatlan dolgokat érzékelnek, furcsa, túlértékelt gondolatokról, hiedelmekről számolnak be, gondolkodásuk és beszédük gyakran fellazult, amit nehéz követni a beszélgetések során. Ezek az emberek azonban nem pszichotikusok, általános kapcsolatuk a valósággal megtartott. A szkizotípia különböző mentális egészségi problémákkal járhat. Érdekes azonban, hogy sok, adaptív szkizotípiás személynek nincs komoly nehézsége az érzelmek, a motivációk és a gondolkodás terén, sőt, gyakran igen kreatívnak mutatkoznak a művészetekben és tudományokban, pozitív spiritualitásuk pedig a környezetükre is kedvező hatást gyakorol. Az adaptív szkizotípiával élők mindennapjainak sajátosságait mobiltelefonos eszközök fejlesztésével szeretnénk jobban megérteni. A tapasztalatokat, a gondolatokat és a stresszszabályozás biomarkereit (nyálból mért stresszhormon, a kortizol) a való életben fogjuk vizsgálni: a résztvevők másfél héten át, naponta több ízben jelzést kapnak az okostelefonjukon, melyet követően kitöltenek egy rövid kérdőívet a hangulatukról és a gondolataikról. Ezenkívül mobiltelefonos játék segítségével felmérjük a koncentráció aktuális változásait. Az okostelefonokhoz külön készüléket csatlakoztatunk a nyálkortizol méréséhez. Ezzel a módszerrel gazdag adatkészletet lehet nyerni, amely lehetővé teszi a gondolatok, tapasztalatok, a stresszszint és a koncentráció dinamikus viszonyának elemzését.
| Summary Summary of the research and its aims for experts Describe the major aims of the research for experts. Schizotypy is a set of personality traits that resemble the symptoms of psychotic disorders. Adaptive schizotypy refers to a personality constellation in the general population that is characterised by high positive and intermediate/low negative and disorganised schizotypy, together with adaptive features such as intact cognitive functions, positive spirituality and creativity. Adaptive schizotypy can be considered as a form of high openness to experiences. Our research program will gain a deeper understanding of adaptive schizotypy by comparing it to maladaptive schizotypy. Moreover, we will develop and apply cutting-edge smartphone-based experience sampling self-report, cognitive and biomarker methods to obtain data on the dynamics of rewarding and distressing unusual (psychotic-like) experiences. We plan to analyse this extensive dataset with dynamic network models. The smartphone-based cognitive control tasks we plan to develop and psychometrically evaluate could be fruitful in future ecological validity studies and will also permit the convenient testing of larger samples with minimal usage of lab resources. PhD students involved in the project can develop research skills (study design and organisation, data analysis, and communication of results in publications). Master students involved in the project will have a better chance to apply for a PhD position as they will develop their skills in pioneering data collection and analysis methods.
What is the major research question? Describe here briefly the problem to be solved by the research, the starting hypothesis, and the questions addressed by the experiments. The importance of studying adaptive schizotypy is twofold. First, there are concerns regarding the simple continuum accounts of the psychosis-spectrum, suggesting additional hidden factors that separate vulnerable individuals with milder forms of psychosis-like experiences and people with stable and adaptive schizotypal traits. Second, this approach can uncover protective factors shaping resilience against developing psychotic disorders. Currently, little is known about the developmental, cognitive, and biological correlates of adaptive schizotypy in the non-clinical population. We hypothesise that with latent profile analysis approximately 15-15% of the general population can be classified as adaptive and maladaptive schizotypal. This analysis is based on positive, negative and disorganised schizotypy, as well as openness, creativity, positive spirituality and general health status. We expect that the rest of the sample will show a low schizotypy profile. We predict that the maladaptive, but not the adaptive high schizotypy group will demonstrate cognitive and stress-regulation impairments, and that various developmental insults will be more prevalent in the maladaptive group. Additionally, we plan to develop a valid and reliable smartphone-based cognitive control task battery. Finally, we expect that rewarding and distressing psychotic-like experiences will have distinct cognitive, stress-regulation and affective state predictors in an experience sampling study. Our studies will provide information on the nature of the relationship between normal personality variation and psychopathology, and also on resilience factors in the context of psychotic-like experiences.
What is the significance of the research? Describe the new perspectives opened by the results achieved, including the scientific basics of potential societal applications. Please describe the unique strengths of your proposal in comparison to your domestic and international competitors in the given field. Scientific significance: The repeated smartphone-based assessments will provide valuable information on practice effects in smartphone-based testing of cognitive control. If we find significant differences between adaptive and maladaptive high-schizotypy subgroups, it will challenge simplistic continuum models of schizotypy and thus foster the development of dimensional theories. Our longitudinal study will enrich the rapidly developing network-approach in personality and abnormal psychology. The dynamic network model will incorporate not only self-report data, but also objective measures of cognitive control and salivary cortisol levels. Furthermore, the general population approach can resolve several controversies in the stress axis – cortisol literature. Studying healthy individuals will rule out the confounding effects of disease burden (e.g., medications, psychosocial and physiological stress associated with the disease), and sampling a wider range of psychosis-like phenotype in the general population (e.g., unusual perceptual experiences, odd beliefs and overvalued ideas, loosened associations) can overcome the issue of restricted data variability inherent in clinical studies. Societal impact: Smartphone-based measurements (subjective experiences, cognition and salivary cortisol) can be useful in future studies in both community and clinical samples. These methodological developments might inspire novel screening and intervention tools in health care settings. From a theoretical point of view, by a better understanding of adaptive schizotypy, we can explore the basic mechanisms, evolutionary roots, and population-level phenomenology of creativity, originality, positive spirituality, and self-transcendence. Uniqueness: Smartphone-based cognitive and cortisol measurements have not been conducted in schizotypy, and, to our knowledge, this is the first study to use such type of stress marker (cortisol) measurements in personality psychology. Similarly, experience sampling assessments and network modelling have not been used to evaluate the intricate dynamics of unusual experiences, affective reactions, cognitive control, and stress response in healthy individuals with different types of schizotypy.
Summary and aims of the research for the public Describe here the major aims of the research for an audience with average background information. This summary is especially important for NRDI Office in order to inform decision-makers, media, and others. Is every unusual, non-ordinary human experiencing a sign of madness? What about our otherwise eminent fellows in the community whose perceiving, thinking, speech and behaviour seem odd? This research project focuses on the so-called adaptive schizotypy. People living with schizotypy experience unusual perceptions, they have non-ordinary and overvalued ideas, and their thinking and speech is often loosened and hard to follow during conversations. However, these people are not psychotic and have adequate overall contact with reality. Schizotypy can be associated with various mental health problems. Interestingly, however, some healthy people with schizotypy experience no difficulties in terms of motivation or thinking, are prone to be creative in arts and sciences, and have rewarding spiritual beliefs and experiences. We refer to this curious group of people as adaptive schizotypy. In order to understand their daily life dynamics, we will develop smartphone-based tasks to measure thinking and concentration. We also will study experiences, thoughts and stress regulation biomarkers (salivary cortisol) in daily life: for one and a half week, participants will be signalled through their smartphones several times each day, and will be asked to fill a short questionnaire on their mood and thoughts. They also will complete brief games assessing their concentration and attention. A special device will be attached to their smartphones to measure salivary cortisol. With this method, a rich dataset can be obtained that allows the analysis of the dynamic, real-life relationship among thoughts, experiences, stress level and concentration.
|
![](img/space.gif)
|
|
|
![](img/shadow_right_up.gif)
|
![](img/shadow_left_bottom.gif)
|
![](img/shadow_right_bottom.gif)
|
![](img/space.gif)
![](img/space.gif)
![](img/space.gif)
|
![](img/print_ver.gif) |
List of publications |
|
|
Báthori, N., Polner, B., & Simor, P.: Schizotypy unfolding into the night? Schizotypal traits and daytime psychotic-like experiences predict negative and salient dreams., Schizophrenia Research, 246, 17–25., 2022 | Kéri, S.: Postdiction in Visual Awareness in Schizophrenia., Behavioral Sciences, 12(6), 198., 2022 | Török, E., & Kéri, S.: The relationship between schizotypy, empathy and mentalization based on the research of the last decade., Neuropsychopharmacologia Hungarica, 23(3), 288–295., 2021 | Vass, Á., Becske, M., Szőllősi, Á., Racsmány, M., & Polner, B.: Positive schizotypy is associated with amplified mnemonic discrimination and attenuated generalization., European Archives of Psychiatry and Clinical Neuroscience, 2022 | Kéri, S.: Postdiction in Visual Awareness and Intrinsic Religiosity, Cognitive Science, 46(7)., 2022 | Pálffy, Z., Farkas, K., Csukly, G., Kéri, S., & Polner, B.: Cross-modal auditory priors drive the perception of bistable visual stimuli with reliable differences between individuals., Scientific Reports, 11(1), 16943., 2021 | Vass, Á., Becske, M., Szollosi, A., Racsmány, M., & Polner, B.: Amplified Mnemonic Discrimination and Attenuated Generalization Are Associated with Positive Schizotypy, PsyArxiv, 2020 | Li, H., & Kéri, S.: TLR4 (Toll-like receptor-4) expression and frontal-cingulate volumes in schizophrenia., Ideggyogyaszati Szemle, 73(9–10), 303–308., 2020 | Polner, B., Farkas, K., & Kéri, S.: A network model of the aetiology of schizotypal personality: Evidence for the central role of mentalization, disorganization, and PTSD-symptoms., PsyArxiv, 2021 | Kéri, S.: Chapter 18 - Translocator protein (18kDa TSPO) binding in depression, In C. R. Martin, L.-A. Hunter, V. B. Patel, V. R. Preedy, & R. Rajendram (Eds.), The Neuroscience of Depression (pp. 189–196). Academic Press., 2021 | Polner, B., Hupuczi, E., Kéri, S., & Kállai, J.: Adaptive and maladaptive features of schizotypy clusters in a community sample, Scientific Reports, 11(1), 16653., 2021 | Rónai, L., & Polner, B.: Pszichopatológiai hálózatelemzés: Módszertani zsákutca, ígéretes eszköz, vagy mindent felülíró, új irányzat?, Psychiatria Hungarica, 2021 | Simor, P., Polner, B., Báthori, N., Sifuentes-Ortega, R., Van Roy, A., Albajara Sáenz, A., Luque González, A., Benkirane, O., Nagy, T., & Peigneux, P.: Home confinement during the COVID-19: Day-to-day associations of sleep quality with rumination, psychotic-like experiences, and somatic symptoms., Sleep, zsab029, 2021 | Fekete, K., Török, E., Kelemen, O., Makkos, Z., Csigó, K., & Kéri, S.: A mentalizáció dimenziói pszichotikus zavarokban., NEUROPSYCHOPHARMACOLOGIA HUNGARICA, 21(1), 5–11., 2019 | Fekete, K., Török, E., Makkos, Z., Kelemen, O., Csigó, K., & Kéri, S.: Mentalization across the psychosis spectrum., Schizophrenia Research, 2019 | Keri, S., Kállai, I., & Csigó, K.: Attribution of mental states in glossolalia: A direct comparison with schizophrenia, OSF, 2019 | Kovács, G., Grotheer, M., Münke, L., Kéri, S., & Nenadić, I.: Significant repetition probability effects in schizophrenia., Psychiatry Research: Neuroimaging, 290, 22–29., 2019 | Maróthi, R., & Kéri, S.: Enhanced mental imagery and intact perceptual organization in schizotypal personality disorder., Psychiatry Research, 259, 433–438., 2018 | Polner, B., Faiola, E., Urquijo, M. F., Meyhöfer, I., Steffens, M., Rónai, L., … Ettinger, U.: The Network Structure of Schizotypy in the General Population, PsyArXiv, 2019 | Kéri, S.: The controversy of religion and psychosis, Journal of Religion and Theology, 2, 19-25, 2018 | Simor, P., Báthori, N., Nagy, T., & Polner, B.: Poor sleep quality predicts psychotic-like symptoms: An experience sampling study in young adults with schizotypal traits., Acta Psychiatrica Scandinavica, 2019 | Polner, B., Farkas, K., & Kéri, S.: Adaptive schizotypy in the general population: a network model of risk and resilience, International Consortium for Schizotypy Research Meeting, New Orleans, 2019 | Báthori, N., Hamza, E. A., Moustafa, A. A., & Polner, B.: Sleep and psychosis., (elfogadva, megjelenés alatt) in Recent advances in schizophrenia research. Elsevier., 2020 | Farkas, K., Pálffy, Z., & Polner, B.: S61. Computational modelling of visual motion perception and its association with schizotypal traits., Schizophrenia Bulletin, 46(Supplement_1), S56–S56., 2020 | Kállai, I., & Kéri, S.: Religious-spiritual crisis or psychosis? The impact of basic symptoms in the differentiation of prepsychotic states., Psychiatria Hungarica: A Magyar Pszichiatriai Tarsasag Tudomanyos Folyoirata, 35(2), 102–110., 2020 | Kelemen, O., Máttyássy, A., & Kéri, S.: Improvement of Theory of Mind in Schizophrenia: A 15-Year Follow-Up Study., Psych, 1(1), 420–428., 2019 | Kéri, S.: Self-Transformation at the Boundary of Religious Conversion and Psychosis., Journal of Religion and Health, 59(1), 584–597., 2020 | Kéri, S., Kállai, I., & Csigó, K.: Enhanced Verbal Statistical Learning in Glossolalia., Cognitive Science, 44(7), e12865., 2020 | Kéri, S., Kállai, I., & Csigó, K.: Attribution of Mental States in Glossolalia: A Direct Comparison With Schizophrenia., Frontiers in Psychology 11., 2020 | Kéri, S., & Kelemen, O.: Christianity and Schizophrenia Redux: An Empirical Study., Journal of Religion and Health, 59(1), 452–469., 2020 | Li, H., & Kéri, S.: Regional brain volumes in brief psychotic disorder., Journal of Neural Transmission, 127(3), 371–378., 2020 | Polner, B., Faiola, E., Urquijo, M. F., Meyhöfer, I., Steffens, M., Rónai, L., Koutsouleris, N., & Ettinger, U.: The network structure of schizotypy in the general population., European Archives of Psychiatry and Clinical Neuroscience., 2019 | Polner, B., Hupuczi, E., & Kállai, J.: Adaptive and maladaptive features of schizotypy clusters in a community sample, [Preprint]. PsyArXiv., 2020 | Reichardt, R., Polner, B., & Simor, P.: Novelty Manipulations, Memory Performance, and Predictive Coding: The Role of Unexpectedness., Frontiers in Human Neuroscience, 14., 2020 | Rónai, L., & Polner, B.: Pszichopatológiai hálózatelemzés: Módszertani zsákutca, ígéretes eszköz, vagy mindent felülíró, új irányzat?, [Preprint] ResearchGate, 2020 | Simor, P., Polner, B., Bathori, N., Ortega, R. S., Van Roy, A., Saénz, A. A., González, A. L., Benkirane, O., Nagy, T., & Peigneux, P.: Home confinement during the COVID-19: Day-to-day associations of sleep quality with rumination, psychotic-like experiences and somatic symptoms, [Preprint]. PsyArXiv., 2020 | Török, E., & Kéri, S.: The relationship between mentalization and the symptoms of subclinical schizophrenia and affective spectrum disorders, [Preprint]. PsyArXiv., 2020 |
![](img/space.gif)
|
|
|
![](img/shadow_right_up.gif)
|
![](img/shadow_left_bottom.gif)
|
![](img/shadow_right_bottom.gif)
|
![](img/space.gif) Back »
|
![](img/space.gif) |
|