![](img/space.gif) |
Hízósejt eredetű extracelluláris vezikulák immunomodulációs hatásai
|
súgó
nyomtatás
|
Ezen az oldalon az NKFI Elektronikus Pályázatkezelő Rendszerében nyilvánosságra hozott projektjeit tekintheti meg.
vissza »![](img/space.gif)
![](img/space.gif)
|
![](img/print_ver.gif) |
Projekt adatai |
|
|
azonosító |
![](img/space.gif) 112085 |
típus |
PD |
Vezető kutató |
Visnovitzné Vukman Krisztina |
magyar cím |
Hízósejt eredetű extracelluláris vezikulák immunomodulációs hatásai |
Angol cím |
Immunomodulatory effects of mast cell-derived extracellular vesicles |
magyar kulcsszavak |
hízósejt, extracelluláris vezikula, artritisz, allergia |
angol kulcsszavak |
mast cell, extracellular vesicle, arthritis, allergy |
megadott besorolás |
Immunológiai betegségek biológiai alapjai (pl. autoimmunitás) (Orvosi és Biológiai Tudományok Kollégiuma) | 100 % |
|
zsűri |
Immun-, Tumor- és Mikrobiológia |
Kutatóhely |
Genetikai, Sejt- és Immunbiológiai Intézet (Semmelweis Egyetem) |
projekt kezdete |
2015-01-01 |
projekt vége |
2019-05-31 |
aktuális összeg (MFt) |
22.683 |
FTE (kutatóév egyenérték) |
2.70 |
állapot |
lezárult projekt |
magyar összefoglaló A kutatás összefoglalója, célkitűzései szakemberek számára Itt írja le a kutatás fő célkitűzéseit a témában jártas szakember számára. A hízósejtek védő szerepet töltenek be fertőzések során és részt vesznek Th1/Th2 típusú gyulladásos folyamatok kialakulásában, például az allergiában és autoimmun betegségekben. A hízósejt eredetű extracelluláris vezikuláknak (EV) fontos funkciója lehet ezekben a folyamatokban. Kimutatták, hogy EV-k részt vesznek számos normál és betegségre utaló folyamatban, például a sejtek közötti kommunikációban, antigén prezentációban és immunomodulációban. EV-k szerepe különböző betegségekben is jelentős, ezért a diagnosztikai és terápiás felhasználási lehetőségüket intenzíven vizsgálják. Annak ellenére, hogy a dendritikus sejt, B-limfociata és T-limfocita eredetű EV-ról számos tanulmány jelent meg, a hízósejtekhez kötődő EV-król a tudomány mind a mai napig kevés ismerettel rendelkezik. A pályázat célja a hízósejt eredetű vezikulák karakterizálása és funkcionális vizsgálata a gyulladásos folyamatokban. Szeretnénk vizsgálni azt is, hogy a hízósejtek és a hízósejt eredetű vezikulák milyen szerepet játszanak olyan immunrendszerrel kapcsolatos betegségekben, mint az allergia és a különböző ízületi gyulladások. Vélhetően a hízósejt eredetű EV-kat fontos szerepet tölthetnek be az említett folyamatokban. A kutatás célja, hogy megvizsgáljuk a hízósejt eredetű vezikulákat és tanulmányozzuk szerepüket a Th2/Treg és h1/Th17 immunválasz kialakulásában az allergiás megbetegedések és artritisz során. A várható eredmények segítségével megismerjük e betegségek kialakulásához vezető folyamatokat és hozzájárulhatunk a betegségek gyógyítását célzó erőfeszítések sikerességéhez új potenciális terápiás célpontok azonosításával.
Mi a kutatás alapkérdése? Ebben a részben írja le röviden, hogy mi a kutatás segítségével megválaszolni kívánt probléma, mi a kutatás kiinduló hipotézise, milyen kérdéseket válaszolnak meg a kísérletek. A kutatás célja a hízósejt eredetű extracelluláris vezikulák (EV) és azoknak az immunrendszerben betöltött szerepének vizsgálata az alábbi kérdések megválaszolásával: Hipotézis#1: A hízósejt eredetű EV-knak immunmodulációs szerepe van. 1. Különböznek-e a különbözőféleképpen (Th1, Th2) aktivált hízósejtekből származó EV-k? 2. Képesek-e a hízósejt eredetű vezikulák Th1, Th2, Treg vagy Th17 immunválaszt indukálni in vitro és in vivo? Hipotézis#2: A hízósejt eredetű EV-knak szerepe van az immunbetegségekben (allergia és artritisz) 3. Részt vesznek-e a Th2-típusú hízósejt eredetű EV-k az allergia kialakulásában és lefolyásában? 4. A hízósejteknek van-e regulációs szerepe az allergiában és részt vesznek-e a folyamatban az EV-k? 5. Részt vesznek-e a Th1-típusú hízósejtek az ízülteti gyulladás kialakulásában annak kórképében? Mi a szerepük a hízósejt eredetű EV-knek ezen folyamtokban? 6. Részt vesznek-e a hízósejtek a Th17-es válaszban artritisz folyamán és van e szerepük ebben a folyamatban az EV-knak?
Mi a kutatás jelentősége? Röviden írja le, milyen új perspektívát nyitnak az alapkutatásban az elért eredmények, milyen társadalmi hasznosíthatóságnak teremtik meg a tudományos alapját. Mutassa be, hogy a megpályázott kutatási területen lévő hazai és a nemzetközi versenytársaihoz képest melyek az egyediségei és erősségei a pályázatának! A fejlett országokban egyre gyakoribbak az allergiás és autoimmun betegségek. Ennek hátterében az egyre tisztább környezet állhat, amely a szélesebb körben elterjedt tisztító szerek és az antibiotikumok széleskörű használata következtében jött létre, holott az immunrendszer normál érési folyamataihoz elengedhetetlenül fontos lenne, hogy megfelelő mennyiségű kórokozóval találkozzon. A WHO statisztikája szerint világszerte 300 millió ember szenved asztmától és 200-250 millió ember étel allergiától. Minden tízedik ember szenved valamilyen gyógyszerallergiában, és 400 millióan szenvednek rinitiszben. Az allergia rontja az életminőséget és negatív hatása van az egész társadalomra. Mivel az allergiás megbetegedések előfordulása ilyen drasztikusan megnőtt, kutatása kiemelt egészségügyi feladattá vált. Az allergia kockázati tényezői és lehetséges gyógymódjai számos vizsgálat tárgyát képzik, mégis sok az ezzel összefüggő megválaszolatlan kérdés. Néhány autoimmun betegség szintén nagyon elterjedt a fejlett világban. A reumás artritisz több mint 2,9 millió európait érint. Vannak az említett betegségnek sikeres és elérhető kezelési módjai, mint például a TNF-α inhibitorok, de ezek egyrészt meglehetősen drágák, másrészt némely betegek egyáltalán nem vagy csak kezdetekben reagálnak a kezelésre. A megfelelően hatékony kezelési stratégia kifejlesztése még mindig várat magára. A hízósejtek már régóta lenyűgözik az orvostudományt. Az érdeklődés hátterében az állhat, hogy nincs konszenzus a hízósejtek biológiai funkciójával kapcsolatban. Nincs betegség, biológiai állapot vagy állatmodell, amikben ne vennének részt a hízósejtek, így a funkciós vizsgálatok nehézkesek. A hízósejteknek fontosak a homeosztázis fenntartásában, a bakteriális, parazita és vírusfertőzések elleni védelemben, sőt különböző betegségek kialakulásában is, mégis a gyógyszerkutatások során gyakran mellőzik őket. A hízósejt eredetű EV-knak és azoknak az allergiában és artritiszben betöltött szerepének jobb megismerése elősegítheti, hogy többet megtudjunk ezekről a titokzatos sejtekről, és esetleg új terápiás célpontok azonosításához is vezethet, ezzel segítve hatékony gyógymódok kifejlesztését az allergia és az artritisz kezelésére illetve megelőzésére.
A kutatás összefoglalója, célkitűzései laikusok számára Ebben a fejezetben írja le a kutatás fő célkitűzéseit alapműveltséggel rendelkező laikusok számára. Ez az összefoglaló a döntéshozók, a média, illetve az érdeklődők tájékoztatása szempontjából különösen fontos az NKFI Hivatal számára. A hízósejtek a szervezet számára nélkülözhetetlen immunsejtek. Részt vesznek a kórokozókkal szembeni küzdelemben és néhány gyulladásos betegség kialakulásáért is felelősek lehetnek. Ilyen gyulladásos betegség az allergia és az ízületi gyulladás, azaz artritisz. A hízósejtek működésük során kis hólyagokat (vezikulákat) bocsájtanak ki, amik olyan anyagokat tartalmaznak, amik részt vesznek ezeknek a betegségeknek a kialakulásában és lefolyásában. A kutatás célja a hízósejtek által kibocsájtott vezikulák vizsgálata és annak tanulmányozása, hogy mi a szerepük az allergiában és az ízületi gyulladásban. A kutatás lehetséges eredményei hozzásegíthetnek minket, hogy többet megtudjunk a hízósejtekről, az allergiáról és az ízületi gyulladásról. Ez a munka elősegítheti új és hatékonyabb gyógymódok kifejlesztését e két betegség kezelésére.
| angol összefoglaló Summary of the research and its aims for experts Describe the major aims of the research for experts. Mast cells are thought to have a protective role during sepsis and are associated with many Th1/Th2-mediated inflammatory disorders such as allergy and autoimmune diseases. Mast cell-derived extracellular vesicles (EVs) may be involved in these diseases. EVs were shown to play role in a broad range of physiological and pathological processes such as cell-to-cell signalling, antigen presentation and immunomodulatory activities. EVs participate in various diseases, and their diagnostic and therapeutic exploitation potential is under intense investigation. Although there are many studies related to dendritic cell-, B-cell- and T-cell-derived EVs, there is far less known about EVs derived from mast cells. The proposed study will characterise and investigate the function of mast cell-derived EVs during inflammatory conditions. Furthermore, we expect to answer questions about the role of mast cells and mast cell-derived EVs in the communication of immune cells both in health and in diseased conditions such as allergy and arthritis. Our hypothesis is that mast cell-derived EVs are involved in these processes. The aim of this study is to carry out systemic characterization of mast cell-derived EVs, and to investigate their role in the development of Th2/Treg and Th1/Th17 immune responses during allergy and arthritis. The expected results will help us to identify the mechanism involved and will lead to potential identification of novel anti-inflammatory therapeutic targets.
What is the major research question? Describe here briefly the problem to be solved by the research, the starting hypothesis, and the questions addressed by the experiments. The aim of the project is to understand the role of mast cell-derived extracellular vesicles (EVs) in immune mediated diseases. We propose to address the following questions: Hypothesis#1: mast cell-derived EVs are potent immune modulators 1. Are EVs secreted by Th1 and/or Th2 stimulated mast cells different? 2. Are the mast cell-derived EVs able to induce Th1, Th2, Treg or Th17 immune responses in vitro and in vivo? Hypothesis #2: mast cell-derived EVs play a role in immune mediated diseases (allergy and arthritis) 3. Do EVs derived from Th2-stimulated mast cells play role in the development and pathology of allergy? 4. Do mast cells have regulatory role during allergy, and are mast cell-derived EVs involved in this process? 5. Do EVs derived from Th1-stimulated mast cells play role in the development and pathology of arthritis? 6. Do mast cells play role in Th17 responses during arthritis, and are mast cell-derived EVs involved in this process?
What is the significance of the research? Describe the new perspectives opened by the results achieved, including the scientific basics of potential societal applications. Please describe the unique strengths of your proposal in comparison to your domestic and international competitors in the given field. Several common disorders (such as allergies and autoimmune diseases) are increasing in prevalence in developed countries. The immunoregulatory circuits, which normally terminate inflammatory responses, are perturbed because of the reduced exposure to infectious agents in developed “clean” environment (hygiene hypothesis). According to WHO statistics worldwide 300 million people suffer from asthma and 200-250 million people suffer from food allergies. A tenth of the world’s population have drug allergies and 400 million have allergic rhinitis. Allergies affect the quality of life of these individuals and their families, and negatively impact the socio-economic welfare of society. Because the prevalence of allergy has increased to such an enormous extent, allergy must be regarded as a major healthcare problem. Despite advances in research on causes, associations, risk factors, and treatment, there are many unanswered questions. Certain autoimmune disorders are also widespread in developed countries. Rheumatoid arthritis (RA) affects more than 2.9 million Europeans and an estimated 1.3 million adults in the United States. Despite the success of biological therapy, particularly of the TNF-α inhibitors, data suggest that a substantial proportion of RA patients either do not respond, or lose their initial responses, to these agents. Thus, there continues to be a compelling need for the development of new therapeutic strategies. Mast cells have long fascinated the biomedical community. The interest shown toward mast cells may result from a lack of consensus as to their biological function. There is no disease, biological condition, or animal model yet identified that exhibits an absolute lack of mast cells from which or in which their role might be interfered. Despite their contribution to maintenance of homeostasis, defence against bacterial, viral and parasitic infection and their presence in several diseases, mast cells have been unfairly ignored in drug research. Better understanding the role of mast cells and mast cell-derived EVs in allergy and arthritis may help us to learn more about these mysterious cells and to identify new targets for drug development that may help to improve treatment of these diseases.
Summary and aims of the research for the public Describe here the major aims of the research for an audience with average background information. This summary is especially important for NRDI Office in order to inform decision-makers, media, and others. Mast cells are very important members of the immune system. They are involved in the defence against bacterial and viral infections and can also play role in some inflammatory diseases, such as allergy and arthritis. Mast cells can produce small particles, called vesicles, and these vesicles contain molecules important in the development and maintenance of these diseases. The aim of our project is to investigate these mast cell-derived vesicles and study their role during allergy and arthritis. The results of this study may help us to learn more about mast cells, allergy and arthritis. This work could also help to develop new and better drugs to treat these two diseases.
|
![](img/space.gif)
|
|
|
![](img/shadow_right_up.gif)
|
![](img/shadow_left_bottom.gif)
|
![](img/shadow_right_bottom.gif)
|
![](img/space.gif)
![](img/space.gif)
![](img/space.gif)
|
![](img/print_ver.gif) |
Közleményjegyzék |
|
|
Vukman Krisztina V., Ferencz Andrea, Fehér Daniella, Juhos Krisztina, Lőrincz Péter, Visnovitz Tamás, Koncz Anna, Pálóczi Krisztina, Seregélyes Gábor, Försönits András, Khamari Delaram, Galinsoga Alicia, Drahos László, Buzás Edit I.: An implanted device enables in vivo monitoring of extracellular vesicle-mediated spread of pro-inflammatory mast cell response in mice, JOURNAL OF EXTRACELLULAR VESICLES 10: (1) e12023, 2020 | Vukman KV; Lalor R; Aldridge A; O'Neill SM: Mast cells: new therapeutic target in helminth immune modulation, Parasite Immunology 2016, 38, 45-52, 2016 | Osteikoetxea X; Sódar B; Németh A; Szabó-Taylor K; Pálóczi K; Vukman KV; Tamási V; Balogh A; Kittel Á; Pállinger É; Buzás EI: Differential detergent sensitivity of extracellular vesicle subpopulations, Organic & Biomolecular Chemistry, 2015, 13, 9775-9782, 2015 | Vukman KV, Sódar B, Németh A, Osteikoetxea X, Pálóczi K,Szabó-Taylor K, Wiener Z, Pállinger É, Buzás EI: Immunomodulatory effect of mast cell-derived extracellular vesicles, ISEV2016 abstract book, 2016 | Sódar BW, Kittel Á, Pálóczi K, Vukman KV, Osteikoetxea X, Szabó-Taylor K, Németh A, Sperlágh B, Baranyai T, Giricz Z, Wiener Z, Turiák L, Drahos L, Pállinger É, Vékey K, Ferdinandy P, Falus A, Buzás EI.: Low-density lipoprotein mimics blood plasma-derived exosomes and microvesicles during isolation and detection., Scientific reports, 2016, 8;6:24316, 2016 | Osteikoetxea X, Németh A, Sódar BW, Vukman KV, Buzás EI.: Extracellular vesicles in cardiovascular disease: are they Jedi or Sith?, J Physiol. 2016, 594(11):2881-94., 2016 | Vukman KV, Sódar BW, Németh A, Osteikoetxea X, Pálóczi K, Szabó-Taylor K, Wiener Z, Pállinger É, Lőrincz P, Juhász G, Buzás EI: MAST CELL-DERIVED EXTRACELLULAR VESICLES, Magyar Immunológiai Társaság 45. Vándorgyűlésének absztrakt gyűjteménye, 2016 | Vukman KV, Försönits A, Oszvald Á, Tóth EÁ, Buzás EI: Mast cell secretome: Soluble and vesicular components, Semin Cell Dev Biol. 67:65-73., 2017 | Németh A, Orgovan N, Sódar BW, Osteikoetxea X, Pálóczi K, Szabó-Taylor KÉ, Vukman KV, Kittel Á, Turiák L, Wiener Z, Tóth S, Drahos L, Vékey K, Horvath R, Buzás EI: Antibiotic-induced release of small extracellular vesicles (exosomes) with surface-associated DNA, Sci Rep. 15;7(1):8202., 2017 | Szabó-Taylor KÉ, Tóth EÁ, Balogh AM, Sódar BW, Kádár L, Pálóczi K, Fekete N, Németh A, Osteikoetxea X, Vukman KV, Holub M, Pállinger É, Nagy G, Winyard PG, Buzás EI: Monocyte activation drives preservation of membrane thiols by promoting release of oxidised membrane moieties via extracellular vesicles, Free Radic Biol Med. 108:56-65., 2017 | Visnovitz T, Osteikoetxea X, W. Sódar B, Mihály J, Lőrincz P, V. Vukman K, Tóth E Á, Koncz A, Székács I, Horváth R, Varga Z, Buzás E I: An improved 96 well plate format lipid quantification assay for standardization of experiments with extracellular vesicles, JOURNAL OF EXTRACELLULAR VESICLES 8: (1) 1565263, 2019 | Vukman Krisztina V., Seregélyes Gábor, Visnovitz Tamás, Lőrincz Péter, Koncz Anna, Ferencz Andrea, Fehér Daniella, Juhos Krisztina, Sódar Barbara, Pálóczi Krisztina, Tóth Eszter, Försönits András, Khamari Delaram, Galinsoga Alicia, Buzás Edit: Continuous in vivo release of mast cell derived extracellular vesicles from an implanted device spreads pro‐inflammatory response in mice, JOURNAL OF EXTRACELLULAR VESICLES 9: (Suppl.1) pp. 85-85., 2020 | Osteikoetxea X, Benke M, Rodriguez M, Paloczi K, Sodar BW, Szvicsek Z, Szabo-Taylor K, Vukman KV, Kittel A, Wiener Z, Vekey K, Harsanyi L, Szucs A, Turiak L, Buzas EI: Detection and proteomic characterization of extracellular vesicles in human pancreatic juice, BIOCHEMICAL AND BIOPHYSICAL RESEARCH COMMUNICATIONS 499: (1) pp. 37-43., 2018 | Théry C., Witwer K.W., Aikawa E., Alcaraz M.J., Anderson J.D., Andriantsitohaina R., Antoniou A., Arab T., Archer F., Atkin-Smith G.K., Ayre D.C., Bach J.-M., Bachurski D., Baharvand H., Balaj L., Baldacchino S., Bauer N.N., Baxter A.A., Bebawy M., Beckham C., Bedina Zavec A., Benmoussa A., Berardi A.C., Bergese P., Bielska E., Blenkiron C., Bobis-Wozowicz S., Boilard E., Boireau W., Bongiovanni A., Borràs F.E., Bosch S., Boulanger C.M., Breakefield X., Breglio A.M., Brennan M.Á., Brigstock D.R., Brisson A., Broekman M.L.D., Bromberg J.F., Bryl-Górecka P., Buch S., Buck A.H., Burger D., Busatto S., Buschmann D., Bussolati B., Buzás E.I., Byrd J.B., Camussi G., Carter D.R.F., Caruso S., Chamley L.W., Chang Y.-T., Chaudhuri A.D., Chen C., Chen S., Cheng L., Chin A.R., Clayton A., Clerici S.P., Cocks A., Cocucci E., Coffey R.J., Cordeiro-da-Silva A., Couch Y., Coumans F.A.W., Coyle B., Crescitelli R., Criado M.F., D’Souza-Schorey C., Das S., de Candia P., De Santana E.F. Jr., De Wever O., del Portillo H.A., Demaret T., Deville S., Devitt A., Dhondt B., Di Vizio D., Dieterich L.C., Dolo V., Dominguez Rubio A.P., Dominici M., Dourado M.R., Driedonks T.A.P., Duarte F.V., Duncan H.M., Eichenberger R.M., Ekström K., EL Andaloussi S., Elie-Caille C., Erdbrügger U., Falcón-Pérez J.M., Fatima F., Fish J.E., Flores-Bellver M., Försönits A., Frelet-Barrand A., Fricke F., Fuhrmann G., Gabrielsson S., Gámez-Valero A., Gardiner C., Gärtner K., Gaudin R., Gho Y.S., Giebel B., Gilbert C., Gimona M., Giusti I., Goberdhan D.C.I., Görgens A., Gorski S.M., Greening D.W., Gross J.C., Gualerzi A., Gupta G.N., Gustafson D., Handberg A., Haraszti R.A., Harrison P., Hegyesi H., Hendrix A., Hill A.F., Hochberg F.H., Hoffmann K.F., Holder B., Holthofer H., Hosseinkhani B., Hu G., Huang Y., Huber V., Hunt S., Ibrahim A.G.-E., Ikezu T., Inal J.M., Isin M., Ivanova A., Jackson H.K., Jacobsen S., Jay S.M., Jayachandran M., Jenster G., Jiang L., Johnson S.M., Jones J.C., Jong A., Jovanovic-Talisman T., Jung S., Kalluri R., Kano S.-I., Kaur S., Kawamura Y., Keller E.T., Khamari D., Khomyakova E., Khvorova A., Kierulf P., Kim K.P., Kislinger T., Klingeborn M., Klinke D.J. II, Kornek M., Kosanović M.M., Kovács Á.F., Krämer-Albers E.-M., Krasemann S., Krause M., Kurochkin I.V., Kusuma G.D., Kuypers S., Laitinen S., Langevin S.M., Languino L.R., Lannigan J., Lässer C., Laurent L.C., Lavieu G., Lázaro-Ibáñez E., Le Lay S., Lee M.-S., Lee Y.X.F., Lemos D.S., Lenassi M., Leszczynska A., Li I.T.S., Liao K., Libregts S.F., Ligeti E., Lim R., Lim S.K., Linē A., Linnemannstöns K., Llorente A., Lombard C.A., Lorenowicz M.J., Lörincz Á.M., Lötvall J., Lovett J., Lowry M.C., Loyer X., Lu Q., Lukomska B., Lunavat T.R., Maas S.L.N., Malhi H., Marcilla A., Mariani J., Mariscal J., Martens-Uzunova E.S., Martin-Jaular L., Martinez M.C., Martins V.R., Mathieu M., Mathivanan S., Maugeri M., McGinnis L.K., McVey M.J., Meckes D.G. Jr, Meehan K.L., Mertens I., Minciacchi V.R., Möller A., Møller Jørgensen M., Morales-Kastresana A., Morhayim J., Mullier F., Muraca M., Musante L., Mussack V., Muth D.C., Myburgh K.H., Najrana T., Nawaz M., Nazarenko I., Nejsum P., Neri C., Neri T., Nieuwland R., Nimrichter L., Nolan J.P., Nolte-’t Hoen E.N.M., Hooten N.N., O’Driscoll L., O’Grady T., O’Loghlen A., Ochiya T., Olivier M., Ortiz A., Ortiz L.A., Osteikoetxea X., Ostegaard O., Ostrowski M., Park J., Pegtel D.M., Peinado H., Perut F., Pfaffl M.W., Phinney D.G., Pieters B.C.H., Pink R.C., Pisetsky D.S., Pogge von Strandmann E., Polakovicova I., Poon I.K.H., Powell B.H., Prada I., Pulliam L., Quesenberry P., Radeghieri A., Raffai R.L., Raimondo S., Rak J., Ramirez M.I., Raposo G., Rayyan M.S., Regev-Rudzki N., Ricklefs F.L., Robbins P.D., Roberts D.D., Rodrigues S.C., Rohde E., Rome S., Rouschop K.M.A., Rughetti A., Russell A.E., Saá P., Sahoo S., Salas-Huenuleo E., Sánchez C., Saugstad J.A., Saul M.J., Schiffelers R.M., Schneider R., Schøyen T.H., Scott A., Shahaj E., Sharma S., Shatnyeva O., Shekari F., Shelke G.V., Shetty A.K., Shiba K., Siljander P.R.-M., Silva A.M., Skowronek A., Snyder O.L. II, Soares R.P., Sódar B.W., Soekmadji C., Sotillo J., Stahl P.D., Stoorvogel W., Stott S.L., Strasser E.F., Swift S., Tahara H., Tewari M., Timms K., Tiwari S., Tixeira R., Tkach M., Toh W.S., Tomasini R., Torrecilhas A.C., Tosar J.P., Toxavidis V., Urbanelli L., Vader P., van Balkom B.W.M., van der Grein S.G., Van Deun J., van Herwijnen M.J.C., Van Keuren-Jensen K., van Niel G., van Royen M.E., van Wijnen A.J., Vasconcelos M.H., Vechetti I.J. Jr, Veit T.D., Vella L.J., Velot É., Verweij F.J., Vestad B., Viñas J.L., Visnovitz T., Vukman K.V., Wahlgren J., Watson D.C., Wauben M.H.M., Weaver A., Webber J.P., Weber V., Wehman A.M., Weiss D.J., Welsh J.A., Wendt S., Wheelock A.M., Wiener Z., Witte L., Wolfram J., Xagorari A., Xander P., Xu J., Yan X., Yáñez-Mó M., Yin H., Yuana Y., Zappulli V., Zarubova J., Žėkas V., Zhang J.-Y., Zhao Z., Zheng L., Zheutlin A.R., Zickler A.M., Zimmermann P., Zivkovic A.M., Zocco D., Zuba-Surma E.K.: Minimal information for studies of extracellular vesicles 2018 (MISEV2018): a position statement of the International Society for Extracellular Vesicles and update of the MISEV2014 guidelines, JOURNAL OF EXTRACELLULAR VESICLES 7: (1) 1535750, 2018 |
![](img/space.gif)
|
|
|
![](img/shadow_right_up.gif)
|
![](img/shadow_left_bottom.gif)
|
![](img/shadow_right_bottom.gif)
|
![](img/space.gif) vissza »
|
![](img/space.gif) |
|